- Hlavní strana
- Konference 2009
- Pozvánka
- Přihláška na konferenci
- Seznam účastníků
- Témata konference
- Důležité termíny
- Forma příspěvku
- Program konference
- Programový výbor
- Organizační výbor
- Přednášející pro plenární jednání
- Ubytování
- Mapa ubytování v Hradci Králové
- Údaje pro platbu konferenčního poplatku
- Pozvánka Kognice 2009
- Kontakt
- Přihláška na konferenci 2009
- Výkladový slovník
- Databáze zdrojů a informací
- Diskusní fórum
Vítejte! Dnes je Neděle 01. září 2024 - Svátek má Linda / Samuel, zítra Adéla
Výkladový slovník
magnetická rezonanční spektroskopie (angl. magnetic resonance spectroscopy, MRS)
MRS; spektroskopie založená na měření specificky izotopově nebo chemickou vazbou determinované absorpce radiofrekvenčního záření v silném magnetickém poli. Umožňuje využitím jevu magnetické rezonance zobrazit anatomické struktury (klasická nukleární magnetická rezonance, NMR), biochemické procesy (magnetická rezonanční spektroskopie, MRS) i funkci (funkční nukleární magnetická rezonance – fNMR, resp. funkční magnetická rezonance – fMR) . Magnetické rezonance se tak využívá při studiu činnosti mozku, stále se zvyšuje její prostorové rozlišení a citlivost. Její hlavní výhodou je vysoké prostorové rozlišení a citlivost pro sledování šíření vody v mozku, nevýhodou dlouhá doba zobrazování. Viz též elektroencefalografie, evokované potenciály, funkční magnetická rezonance, funkční nukleární magnetická rezonance, funkční zobrazování mozku, jednofotonová emisní tomografie, lokalizace, lokalizace funkcí, magnetoencefalografie, mapování, MRI, neurobiologie, neurobiologický proces, neurofyziologie, neurokognitivní, neuropsychologie, počítačová tomografie, pozitronová emisní tomografie.
magnetoencefalografie (angl. magnetoencephalography, MEG)
též MEG; metoda, pomocí které lze sledovat elektrické proudy v mozku pomocí jimi generovaných velmi slabých změn magnetického pole a tak lokalizovat místa elektrické aktivity mozku při různých podnětech nebo zadaných kognitivních úlohách. Detekčním zařízením je magnetometr typu SQUAD (Superconductive Quantum Interference Device). Podle (KOUKOLÍK 2002 převzato z MAZZIOTTA 2000) je výhodou metody nepoužívání ionizujícího záření a dobré časové rozlišení, nevýhodou špatné rozlišení prostorové (milimetry). Srovnej elektroencefalografie. Viz též elektroencefalografie, evokované potenciály, funkční magnetická rezonance, funkční nukleární magnetická rezonance, funkční zobrazování mozku, jednofotonová emisní tomografie, lokalizace, lokalizace funkcí, magnetická rezonanční spektroskopie, mapování, neurobiologie, neurobiologický proces, neurofyziologie, neurokognitivní, neuropsychologie, počítačová tomografie, pozitronová emisní tomografie.
mapa, kognitivní
viz kognitivní mapa
mapa, kognitivní konkrétní
viz konkrétní kognitivní mapa
mapa, kognitivní obecná
viz obecná kognitivní mapa
mapa, mentální
viz mentální mapa
mapa, percepční
viz percepční mapa
mapování (angl. mapping)
1. kognitivní psychologie: přenášení struktury poznání z jedné oblasti do druhé, uplatňuje se při studiu analogie, mentálních reprezentací atd. Viz též kognitivní mapování, nestrukturované mentální mapování, strukturované mentální mapování; 2. popis a studium oblastí v mozku, snahou je zpřesňování mapování, hledání fyziologických a funkčních vztahů. Viz též elektroencefalografie, evokované potenciály, funkční magnetická rezonance, funkční nukleární magnetická rezonance, funkční zobrazování mozku, jednofotonová emisní tomografie, lokalizace, lokalizace funkcí, magnetoencefalografie, magnetická rezonanční spektroskopie, počítačová tomografie, pozitronová emisní tomografie.
mapování, analogické
viz analogické mapování
mapování, kognitivní
viz kognitivní mapování
mapování, mentální
viz mentální mapování
mapování, nestrukturované mentální
viz nestrukturované mentální mapování
mapování, strukturované mentální
viz strukturované mentální mapování
mapy, fuzzy kognitivní
viz fuzzy kognitivní mapy
Maslowova pyramida potřeb (angl. Maslow hierarchy of needs)
též Maslowův hierarchický systém lidských potřeb; Maslowem vypracovaný model vzestupně (hierarchicky) uspořádaných lidských potřeb, uspokojovaných postupně od potřeb nezbytných (nedostatkových – fyziologické potřeby, potřeba bezpečí, sexu, sounáležitosti a lásky, úcty a sebeúcty) po vyšší, nadstavbové, tzv. metapotřeby (potřeby seberealizace, poznávání a porozumění – kognitivní potřeby, potřeby krásy, spravedlnosti, cti, estetických prožitků) – viz Obr. 2. Třídění potřeb je různými autory uváděno různě, obdobně i jednotlivé potřeby jsou různě označovány – růstové potřeby, zbytné potřeby. Uspokojení potřeb je výrazným motivátorem lidských aktivit Pro každého člověka je hierarchie potřeb individuální vzhledem k jejímu obsahu, síle potřeb a jejich vzájemné hierarchii, může se měnit v průběhu života. Hierarchie potřeb ve společnosti se mění i vlivem jejího ekonomického, historického, sociálního a dalšího vývoje (PÁSKOVÁ – ZELENKA 2002). Individuální hierarchie potřeb je významným motivačním faktorem jednání a ovlivňuje i vědomé či podvědomé kognitivní procesy. Viz též hierarchie potřeb, kontinuita osobnosti, základní potřeba.
materialismus (angl. materialism)
v souvislosti s vysvětlením mentálních jevů v kognitivní vědě názor, že vše, co existuje, jsou pouze fyzikální objekty a jejich stavy, a mentální stavy a procesy jsou pouze právě takovými fyzickými stavy specifických biologických struktur. Viz též biologizace, biologický determinismus, biologický naturalismus, dualismus, funkcionalismus, fyzikalismus, komputacionalismus, konekcionismus, mechanicismus, mentalismus, naturalismus, paralelismus, problém myšlení – tělo.
materialismus, eliminativní
viz eliminativní materialismus
MEG (angl. magnetoencephalography)
viz magnetoencefalografie
mechanicismus (angl. mechanism)
názor, že veškeré chování a poznávání může být zcela vysvětleno pomocí kauzálně interagujících mechanických procesů. Mechanicismus je krajní variantou fyzikalismu a opakem mentalismu. Viz též materialismus.
mem (angl. meme)
souhrn určitých myšlenek, postojů, mimiky, gestikulace, cítění, oblékání apod. (R. Dawkins), kulturní analogie genu. Memy jsou podle této koncepce motorem kulturního, společenského a technologického vývoje lidstva. Viz též antropologie, archetyp, distribuovaná kognice, evoluční psychologie, kognitivní archeologie, kolektivní paměť, kolektivní vědomí, paleopsychologie, teorie memů.