- Hlavní strana
- Konference 2009
- Pozvánka
- Přihláška na konferenci
- Seznam účastníků
- Témata konference
- Důležité termíny
- Forma příspěvku
- Program konference
- Programový výbor
- Organizační výbor
- Přednášející pro plenární jednání
- Ubytování
- Mapa ubytování v Hradci Králové
- Údaje pro platbu konferenčního poplatku
- Pozvánka Kognice 2009
- Kontakt
- Přihláška na konferenci 2009
- Výkladový slovník
- Databáze zdrojů a informací
- Diskusní fórum
Vítejte! Dnes je Neděle 01. září 2024 - Svátek má Linda / Samuel, zítra Adéla
Výkladový slovník
percepce hloubky (angl. depth perception)
schopnost člověka vnímat vzdálenost objektů a tím i jejich hloubku. Přestože na sítnici oka vzniká dvourozměrný obraz, je především díky vzdálenosti očí a interpretaci těchto obrazů ve vizuálním systému transformován obraz na trojrozměrný (viz binokulární disparita). Vedle binokulární disparity se však na něm podílí také vyhodnocení vzájemné velikosti objektů, perspektivy, vzájemného překrývání objektů, rychlosti pohybu objektů (viz paralaxa pohybu), zřetelnosti objektů atd., jde tedy o vysoce komplexní vyhodnocení. Viz též fí jev, efekt rybího oka, monokulární vodítka prostorové hloubky, percepční dovednost, percepční konstanta, smyslový klam, stereopse, topografická paměť, vizuální iluze, vizuální percepce prostoru, zraková paměť, zrakově-prostorová dovednost, zrakově-prostorová inteligence.
percepce prostoru, vizuální
viz vizuální percepce prostoru
percepce, amodální
viz amodální percepce
percepce, inteligentní
viz inteligentní percepce
percepce, konstruktivní
viz konstruktivní percepce
percepce, modální
viz modální percepce
percepce, nepřímá
viz nepřímá percepce
percepce, přímá
viz přímá percepce
percepční činnost (angl. perception activity)
souhrn všech pasivních i aktivních (mikro i makropohyby) smyslových činností, které zajišťují příjem, sledování a primární zpracování vnějších i vnitřních podnětů. Viz též percepce, receptor.
percepční diverzita (angl. perception diversity)
1. obecně: rozmanitost vjemů, zážitků vnímaných danou osobou; 2. aplikace v cestovním ruchu: rozmanitost vjemů, zážitků vnímaných návštěvníkem, v jehož rámci je mimo jiné žádoucí splnit jeho očekávání. (PÁSKOVÁ – ZELENKA 2002). Viz též očekávání návštěvníků, percepce.
percepční dovednost (angl. perception skill)
schopnost jedince přesně vnímat, rozlišovat a porovnávat vnímané podněty (např. vnímání a rozlišování barev, vůní, chutí, předmětů v prostoru). Viz též binokulární disparita, fí jev, efekt rybího oka, monokulární vodítka prostorové hloubky, percepce hloubky, percepční konstanta, smyslový klam, topografická paměť, vizuální iluze, vizuální percepce prostoru, zraková paměť, zrakově-prostorová dovednost, zrakově-prostorová inteligence.
percepční iluze (angl. perceptual illusion)
viz smyslová iluze
percepční kapacita
viz psychologicky únosná kapacita
percepční konstanta (angl. perception constancy)
vyjádření stálosti vnímání obrazu objektů, přestože se jejich vzdálenost a tím i velikost obrazu na sítnici mění. Je výsledkem učení a vyvíjí se postupně s věkem. Srovnej percepce hloubky. Viz též binokulární disparita, distální podnět, fí jev, efekt rybího oka, monokulární vodítka prostorové hloubky, proximální podnět, smyslový klam, vizuální iluze, vizuální percepce prostoru, zraková paměť, zrakově-prostorová dovednost, zrakově-prostorová inteligence.
percepční mapa (angl. perceptual map)
odraz vnějšího světa, vytvářený v mozku jako syntéza smyslových vjemů a předchozí zkušenosti se zpracováním smyslových vjemů. Předchází vytvoření kognitivní mapy, je individuální (jiný vstup ze smyslových orgánů, jiný způsob zpracování v mozku), je součástí percepčního prostředí. Je jedním z typů mentální mapy (podle PÁSKOVÁ – ZELENKA 2002). Viz též mentální obraz, nepřímá percepce, percepce, počitek, přímá percepce, smysl, vjem.
percepční potenciál (angl. perceptual potential)
souhrnná kvalita všech smyslů daného individua ve spojení se způsobem jejich zpracování v nervové soustavě. Může mít korelaci (přesněji jeho jednotlivé součásti) se strukturou kognitivních map a s procesem kognitivního mapování. Srovnej senzorický potenciál. Viz též percepce, smyslové čidlo, senzorický proces, smyslová psychologie, smyslové čidlo.
percepční prostředí (angl. perceptual environment)
též vjemové prostředí; prostředí, které vzniká zpracováním smyslových vjemů, předchozí zkušenosti, kulturním a sociálním působením, a je individuálním, a tedy aktivně spoluvytvářeným, obrazem jevového prostředí. Jeho součástí je behaviorální prostředí (resp. percepční prostředí je s behaviorálním prostředím úzce provázáno). Srovnej obraz světa, perceptuální model (PÁSKOVÁ – ZELENKA 2002). Viz též fenomenální prostor, fenomenální prostředí, kognitivní proces, nepřímá percepce, Obr. 1, percepční mapa, přímá percepce.
percepční psychologie (angl. perception psychology)
součást psychologie, zabývající se způsobem percepce (např. jak lidé mohou vnímat barvy) a jejími neurofyziologickými základy. Viz též kognitivní psychologie, neurofyziologie, percepční mapa, percepční prostředí.
percept (angl. perception)
viz vjem
perceptuální model (angl. perceptual model)
vnitřní (mentální) reprezentace světa (přesněji jeho části), založená na předchozích znalostech a zkušenostech, která může být využita pro vysvětlení aktuální fyzické stimulace. Srovnej obraz těla. Viz též ideální Já, introspekce, kognitivní mapa, mentální mapa, mentální obraz, mentální reprezentace, minimální Já, narativní Já, okamžité Já, odraz, percepční mapa, sebepercepce.