- Hlavní strana
- Konference 2009
- Pozvánka
- Přihláška na konferenci
- Seznam účastníků
- Témata konference
- Důležité termíny
- Forma příspěvku
- Program konference
- Programový výbor
- Organizační výbor
- Přednášející pro plenární jednání
- Ubytování
- Mapa ubytování v Hradci Králové
- Údaje pro platbu konferenčního poplatku
- Pozvánka Kognice 2009
- Kontakt
- Přihláška na konferenci 2009
- Výkladový slovník
- Databáze zdrojů a informací
- Diskusní fórum
Vítejte! Dnes je Neděle 01. září 2024 - Svátek má Linda / Samuel, zítra Adéla
Výkladový slovník
síla, výpočetní
viz výpočetní síla
silná umělá inteligence (angl. strong artificial intelligence strong AI)
viz umělá inteligence
simulace (angl. simulation)
napodobení vybraných procesů nebo funkce celého systému, jeden z přístupů modelování. Při simulaci bývá požadováno, aby pro daný proces (funkci systému) stejné vstupy vedly ke stejným výstupům u obou systémů. Viz též dynamické modelování, kognitivní modelování, konekcionismus, mentální reprezentace, model, neuronová síť, reprezentace.
síť, neuronální
viz neuronová síť
síť, neuronová
viz neuronová síť
síť, sémantická
viz sémantická síť
síť, umělá neuronová
viz umělá neuronová síť
sítě, sémantické
viz sémantické sítě
skepticismus (angl. skepticism)
filosofický směr, jehož základním východiskem je, že člověk nemůže dosáhnout úplného poznání. Argumentem pro skepticismus může být existence dynamicky se měnícího a v prostoru zřejmě neohraničeného vesmíru, výzvou je i interpretace principu neurčitosti v kvantové fyzice. Srovnej relativismus, vědecký realismus. Viz též alogismus, determinismus, solipsismus, teorie poznání.
skvrna, slepá
viz slepá skvrna
slabá umělá inteligence (angl. weak artificial intelligence weak’AI)
viz umělá inteligence
slepá skvrna (angl. blind spot)
místo na oční sítnici, kde nejsou čípky ani tyčinky pro denní a noční vidění a kde je napojen oční nerv. Toto místo tedy není schopno detekovat dopadající světlo jako ostatní části oka. Existenci slepé skvrny si však člověk běžně díky způsobu zpracování signálu z očí v mozku neuvědomuje, lze ji demonstrovat experimentálně. Viz též amodální percepce, modální percepce, nepřímá percepce, přímá percepce, smyslový klam.
sloučené vyhledávání (angl. combination search)
hledání cíle nalézáním společných mnohočetných znaků, které odlišují cílový podnět od distraktorů (STERNBERG 2002). Srovnej vyhledávání podle znaku, bdělost. Viz též teorie integrace znaků, vyhledávání.
slovník, mentální
viz mentální slovník
složité emoce (angl. complex emotions)
emoce, u kterých je vždy přítomno kognitivní hodnocení, které ovlivňuje jejich subjektivitu (např. závist, nenávist). Viz též pocit, základní emoce.
sluchová paměť (angl. sound memory)
viz zvuková paměť
smysl (angl. sense)
systém sestávající z buněk (smyslové buňky, senzorické buňky, senzory), které jsou schopny registrovat určitý fyzikální vliv v určitém rozmezí jeho hodnot, a z buněk v mozku, které přijímají a zpracovávají signály, přicházející ze smyslových buněk. Vedle tradičně a chybně zužovaného pojetí lidských smyslů na pět (zrak, sluch, čich, hmat, chuť) má člověk ještě další smysly a hmat je navíc jemněji rozlišován podle vnímaného podnětu – vnímání tlaku (angl. tactition), bolesti (angl. nociception), tepla (angl. thermoception), dále vnímání polohy různých částí vlastního těla (angl. proprioception), rovnováhy (angl. equilibrioception). U živočichů a rostlin existují ještě další smysly – vnímání elektrických polí (angl. electroception, electroreception), vnímání magnetických polí (angl. magnetoception), echolokaci. Na smysly lze pohlížet také jako na komunikační kanály, které přijímají a přenášejí určité množství bitů. Viz též dotyková iluze, nepřímá percepce, percepce, přímá percepce, receptor, senzorický proces, smyslový klam, vizuální iluze, zraková paměť, zvuková paměť.
smysl, čichový
viz čich
smyslová adaptace (angl. sensory adaptation)
fyziologické přizpůsobení vnímané změně prostředí (např. adaptace na intenzitu světla), které obvykle není předmětem vědomé manipulace či kontroly a jež nezávisí na předchozí zkušenosti s danou změnou (STERNBERG 2002). Srovnej habituace. Viz též adaptace.
smyslová psychologie (angl. sensory psychology)
součást psychologie, zabývající se souvislostí intenzity a druhu interakce působící na senzory a vnímáním (např. při jaké intenzitě je světlo již vnímáno jako bílé). Viz též senzorický potenciál, senzorický proces, smysl, smyslové čidlo, smyslový klam.