- Hlavní strana
- Konference 2009
- Pozvánka
- Přihláška na konferenci
- Seznam účastníků
- Témata konference
- Důležité termíny
- Forma příspěvku
- Program konference
- Programový výbor
- Organizační výbor
- Přednášející pro plenární jednání
- Ubytování
- Mapa ubytování v Hradci Králové
- Údaje pro platbu konferenčního poplatku
- Pozvánka Kognice 2009
- Kontakt
- Přihláška na konferenci 2009
- Výkladový slovník
- Databáze zdrojů a informací
- Diskusní fórum
Vítejte! Dnes je Neděle 01. září 2024 - Svátek má Linda / Samuel, zítra Adéla
Výkladový slovník
teorie myšlení
(podle KOUKOLÍK 2002 též teorie duševních stavů; angl. theory of mind, někdy též mind reading) obecně jakákoli teorie, která se pokouší vysvětlit podstatu lidského myšlení. Viz též CRUM, CRUMBS, distributivní reprezentace, dualismus, funkcionalismus, funkcionální architektura, konekcionismus, LISP, logické myšlení, mentální reprezentace, modelování, Prolog, reprezentace znalostí, symbol, symbolická reprezentace, neuronová síť, umělá inteligence.
teorie myšlení, syntaktická
viz syntaktická teorie myšlení
teorie odspoda vzhůru
viz zpracování „zdola nahoru“
teorie podobnosti (angl. theory of similarity)
teorie zabývající se vnímáním tvarů a uspořádání, podle níž je klíčovým faktorem ovlivňujícím relativní snadnost nebo obtížnost zrakového vyhledávání stupeň, ve kterém jsou si cíle a distraktory podobné. Činitele ulehčující hledání jsou stejnost (vysoká podobnost) cílů, stejnost distraktorů a rozdílnost (vysoký stupeň odlišnosti) cílů a distraktorů. Faktory znesnadňující hledání jsou pestrost (nepodobnost) cílů a distraktorů i podobnost cílových podnětů a distraktorů (STERNBERG 2002). Srovnej teorie korelace znaků.
teorie poznání (angl. cognitive theory, epistemology, gnoseology)
též gnoseologie; zkoumání procesu lidského poznávání a možností poznávat pravdivě, objektivně, v blízkém vztahu k realitě. Podle DUNLOP 1993 studuje zdroje, podstatu, limity poznání a související koncepty . Je součástí filosofie, na kontinuu míry poznatelnosti stojí na okrajích marxistický materialismus (je získáván přesný odraz objektivní reality, svět je zcela poznatelný) a subjektivní idealismus až solipsismus (uzavření se do vnitřního světa, nic jiného neexistuje). Viz též alogismus, determinismus, dogmatismus, fyzikalismus, intuice, instrumentalismus, logické myšlení, ontologická relativita, relativismus skepticismus, vědecký realismus.
teorie prototypů (angl. theory of prototypes)
jedna ze dvou hlavních teorií sémantiky, jež předpokládá, že kategorie jsou tvořeny prototypy, které nejlépe reprezentují daný pojem a obsahují soubor charakteristických znaků, jež bývají typické pro většinu představitelů kategorie (STERNBERG 2002). Srovnej teorie znaků.
teorie shora dolů
viz zpracování „shora dolů“
teorie systémů (angl. systems theory, systemics)
teorie zabývající se strukturou a vývojem živých i neživých systémů. Mezi základní přístupy teorie patří poznatek, že struktura a vzájemné vztahy mezi prvky systému jsou stejně důležité jako vlastnosti jednotlivých prvků, že vlastnosti systému se mění s mírou jeho složitosti (viz vysvětlování myšlení na základě kolektivní činnosti velkého množství neuronů), že prvky systému spolu vzájemně souvisí s různým stupněm linearity a nelinearity vztahů a tyto souvislosti se mohou v čase dynamicky vyvíjet (viz např. vysvětlení učení v neuronových sítích), že v čase se může měnit uspořádanost systému (viz negentropie). Viz též dynamická teorie systémů, konekcionismus, modelování, otevřený systém, simulace, synergie.
teorie vědomí, kvantová
viz kvantová teorie vědomí
teorie vícenásobných inteligencí (angl. theory of multiple intelligences)
též teorie rozmanitých inteligencí; teorie (H. Gardner, např. v GARDNER 1999) předpokládající, že v lidském mozku se vyvinuly a spolupracují oddělené systémy pro sedm druhů inteligence. Srovnej teorie multidimenzionální inteligence. Viz též idiot savant, IQ, teorie multidimenzionální inteligence, zázračné dítě.
teorie vnímání, ekologická
viz ekologická teorie vnímání
teorie vyhasínání (angl. decay theory)
předpoklad, že k zapomínání informací dochází u lidí v důsledku postupné ztráty informací vlivem času, nikoli kvůli nahrazení starých informací novými (podle STERNBERG 2002). Srovnej teorie interference. Viz též interference, vyhasínání.
teorie založené na datech
viz zpracování „zdola nahoru“
teorie znaků (angl. sign theory)
též definující teorie; jedna ze dvou hlavních teorií sémantiky, podle níž lze pochopit význam pojmu jeho rozložením na soubor definujících znaků (rysů; STERNBERG 2002). Srovnej teorie prototypů.
teorie, definující
viz definující teorie
teorie, kognitivní
viz kognitivní teorie
teorie, kvantová vědomí
viz kvantová teorie vědomí
teorie, naivní psychologická
viz lidová psychologie
teorie, systémů dynamická
viz dynamická teorie systémů
terapie, behaviorální
viz behaviorální terapie